Zapomenuté práce Otakara Borůvky - Křápek, Milan (Učitel matematiky, 2017)
<span data-sheets-value="{"1":2,"2":"Prvn\u00ed zm\u00edn\u011bnou prac\u00ed je \u010dl\u00e1nek \u201eO \u010dty\u0159rozm\u011brn\u00e9m rozm\u011bru\u201c, zam\u011b\u0159en\u00fd sp\u00ed\u0161e matematicky a obsahuje pouze nejasnou p\u0159edstavu o tom, jak by mohl takov\u00fd sv\u011bt vypadat a fungovat. Toto fungov\u00e1n\u00ed je Bor\u016fvkou vysv\u011btlov\u00e1no pomoc\u00ed analogie vztahu dvourozm\u011brn\u00e9ho a t\u0159\u00edrozm\u011brn\u00e9ho prostoru. Dal\u0161\u00edm spole\u010dn\u00fdm \u010dl\u00e1nkem s\u00a0profesorem Her\u010d\u00edkem je \u201eProstorov\u00fd model \u017eivota\u201c, ve kter\u00e9m pokra\u010duj\u00ed v\u00a0my\u0161lenk\u00e1ch z\u00a0\u010dl\u00e1nku prvn\u00edho, zam\u011b\u0159uj\u00ed se na biologickou podstatu probl\u00e9mu a v\u00edce rozpracov\u00e1vaj\u00ed uvedenou my\u0161lenku \u2013 organismus p\u0159i pr\u016fchodu \u010dty\u0159rozm\u011brn\u00fdm prostorem zanech\u00e1v\u00e1 p\u0159i pr\u016fniku s\u00a0t\u0159\u00edrozm\u011brn\u00fdm prostorem stopu, kterou my ch\u00e1peme jako t\u0159\u00edrozm\u011brn\u00fd organismus. D\u00e9lka \u017eivota organismu v\u00a0\u010dty\u0159rozm\u011brn\u00e9m prostoru je tedy pouze doba, kdy se organismus ze \u010dty\u0159rozm\u011brn\u00e9ho prostoru prol\u00edn\u00e1 s\u00a0t\u0159\u00edrozm\u011brn\u00fdm prostorem, proto d\u00e9lka \u017eivota \u010dty\u0159rozm\u011brn\u00fdch organism\u016f je jist\u011b del\u0161\u00ed ne\u017e t\u011bch t\u0159\u00edrozm\u011brn\u00fdch. Uveden\u00e9 p\u0159edpoklady auto\u0159i uv\u00e1d\u011bj\u00ed jako \u00favahy pat\u0159\u00edc\u00ed sp\u00ed\u0161e do filosofie a n\u00e1bo\u017eenstv\u00ed (mohly by vysv\u011btlovat my\u0161lenky \u017eivota po smrti \u010di reinkarnaci), nikoliv jako v\u011bdecky podlo\u017een\u00e9 teorie a uzn\u00e1vaj\u00ed i jin\u00e1 mo\u017en\u00e1 \u0159e\u0161en\u00ed. Dal\u0161\u00edm d\u00edlem je publikace \u201e\u010cty\u0159rozm\u011brn\u00fd model \u017eivota\u201c, kter\u00e1 je v\u00a0podstat\u011b zkr\u00e1cenou verz\u00ed p\u0159edchoz\u00edho \u010dl\u00e1nku. V\u00a0dob\u011b vyd\u00e1n\u00ed uveden\u00fdch d\u011bl nebyly ve\u0159ejnost\u00ed p\u0159ijaty, proto\u017ee nebylo mo\u017en\u00e9 smyslov\u011b dok\u00e1zat jejich platnost, a proto se s\u00a0nimi auto\u0159i p\u0159\u00edli\u0161 nechlubili, pouze pouk\u00e1zali na mo\u017en\u00fd sm\u011br dal\u0161\u00edho zkoum\u00e1n\u00ed v\u00a0t\u00e9 dob\u011b (u n\u011bkter\u00fdch je\u0161t\u011b i dnes) nevysv\u011btliteln\u00fdch jev\u016f."}" data-sheets-userformat="{"2":6528,"10":2,"11":3,"14":{"1":2,"2":0},"15":"Arial"}">První zmíněnou prací je článek „O čtyřrozměrném rozměru“, zaměřený spíše matematicky a obsahuje pouze nejasnou představu o tom, jak by mohl takový svět vypadat a fungovat. Toto fungování je Borůvkou vysvětlováno pomocí analogie vztahu dvourozměrného a třírozměrného prostoru. Dalším společným článkem s profesorem Herčíkem je „Prostorový model života“, ve kterém pokračují v myšlenkách z článku prvního, zaměřují se na biologickou podstatu problému a více rozpracovávají uvedenou myšlenku – organismus při průchodu čtyřrozměrným prostorem zanechává při průniku s třírozměrným prostorem stopu, kterou my chápeme jako třírozměrný organismus. Délka života organismu v čtyřrozměrném prostoru je tedy pouze doba, kdy se organismus ze čtyřrozměrného prostoru prolíná s třírozměrným prostorem, proto délka života čtyřrozměrných organismů je jistě delší než těch třírozměrných. Uvedené předpoklady autoři uvádějí jako úvahy patřící spíše do filosofie a náboženství (mohly by vysvětlovat myšlenky života po smrti či reinkarnaci), nikoliv jako vědecky podložené teorie a uznávají i jiná možná řešení. Dalším dílem je publikace „Čtyřrozměrný model života“, která je v podstatě zkrácenou verzí předchozího článku. V době vydání uvedených děl nebyly veřejností přijaty, protože nebylo možné smyslově dokázat jejich platnost, a proto se s nimi autoři příliš nechlubili, pouze poukázali na možný směr dalšího zkoumání v té době (u některých ještě i dnes) nevysvětlitelných jevů.