Zapomenuté práce Otakara Borůvky - Křápek, Milan (Učitel matematiky, 2017)
<span data-sheets-value=""1":2,"2":"Prvn00ed zm00edn011bnou prac00ed je 010dl00e1nek 201eO 010dty0159rozm011brn00e9m rozm011bru201c, zam011b0159en00fd sp00ed0161e matematicky a obsahuje pouze nejasnou p0159edstavu o tom, jak by mohl takov00fd sv011bt vypadat a fungovat. Toto fungov00e1n00ed je Bor016fvkou vysv011btlov00e1no pomoc00ed analogie vztahu dvourozm011brn00e9ho a t015900edrozm011brn00e9ho prostoru. Dal016100edm spole010dn00fdm 010dl00e1nkem s00a0profesorem Her010d00edkem je 201eProstorov00fd model 017eivota201c, ve kter00e9m pokra010duj00ed v00a0my0161lenk00e1ch z00a0010dl00e1nku prvn00edho, zam011b0159uj00ed se na biologickou podstatu probl00e9mu a v00edce rozpracov00e1vaj00ed uvedenou my0161lenku 2013 organismus p0159i pr016fchodu 010dty0159rozm011brn00fdm prostorem zanech00e1v00e1 p0159i pr016fniku s00a0t015900edrozm011brn00fdm prostorem stopu, kterou my ch00e1peme jako t015900edrozm011brn00fd organismus. D00e9lka 017eivota organismu v00a0010dty0159rozm011brn00e9m prostoru je tedy pouze doba, kdy se organismus ze 010dty0159rozm011brn00e9ho prostoru prol00edn00e1 s00a0t015900edrozm011brn00fdm prostorem, proto d00e9lka 017eivota 010dty0159rozm011brn00fdch organism016f je jist011b del016100ed ne017e t011bch t015900edrozm011brn00fdch. Uveden00e9 p0159edpoklady auto0159i uv00e1d011bj00ed jako 00favahy pat015900edc00ed sp00ed0161e do filosofie a n00e1bo017eenstv00ed (mohly by vysv011btlovat my0161lenky 017eivota po smrti 010di reinkarnaci), nikoliv jako v011bdecky podlo017een00e9 teorie a uzn00e1vaj00ed i jin00e1 mo017en00e1 0159e0161en00ed. Dal016100edm d00edlem je publikace 201e010cty0159rozm011brn00fd model 017eivota201c, kter00e1 je v00a0podstat011b zkr00e1cenou verz00ed p0159edchoz00edho 010dl00e1nku. V00a0dob011b vyd00e1n00ed uveden00fdch d011bl nebyly ve0159ejnost00ed p0159ijaty, proto017ee nebylo mo017en00e9 smyslov011b dok00e1zat jejich platnost, a proto se s00a0nimi auto0159i p015900edli0161 nechlubili, pouze pouk00e1zali na mo017en00fd sm011br dal016100edho zkoum00e1n00ed v00a0t00e9 dob011b (u n011bkter00fdch je0161t011b i dnes) nevysv011btliteln00fdch jev016f."" data-sheets-userformat=""2":6528,"10":2,"11":3,"14":"1":2,"2":0,"15":"Arial"">První zmíněnou prací je článek „O čtyřrozměrném rozměru“, zaměřený spíše matematicky a obsahuje pouze nejasnou představu o tom, jak by mohl takový svět vypadat a fungovat. Toto fungování je Borůvkou vysvětlováno pomocí analogie vztahu dvourozměrného a třírozměrného prostoru. Dalším společným článkem s profesorem Herčíkem je „Prostorový model života“, ve kterém pokračují v myšlenkách z článku prvního, zaměřují se na biologickou podstatu problému a více rozpracovávají uvedenou myšlenku – organismus při průchodu čtyřrozměrným prostorem zanechává při průniku s třírozměrným prostorem stopu, kterou my chápeme jako třírozměrný organismus. Délka života organismu v čtyřrozměrném prostoru je tedy pouze doba, kdy se organismus ze čtyřrozměrného prostoru prolíná s třírozměrným prostorem, proto délka života čtyřrozměrných organismů je jistě delší než těch třírozměrných. Uvedené předpoklady autoři uvádějí jako úvahy patřící spíše do filosofie a náboženství (mohly by vysvětlovat myšlenky života po smrti či reinkarnaci), nikoliv jako vědecky podložené teorie a uznávají i jiná možná řešení. Dalším dílem je publikace „Čtyřrozměrný model života“, která je v podstatě zkrácenou verzí předchozího článku. V době vydání uvedených děl nebyly veřejností přijaty, protože nebylo možné smyslově dokázat jejich platnost, a proto se s nimi autoři příliš nechlubili, pouze poukázali na možný směr dalšího zkoumání v té době (u některých ještě i dnes) nevysvětlitelných jevů.