Paradoxní příklady z pravděpodobnosti - Tlustý, Pavel (Učitel matematiky, 2017)
<span data-sheets-value=""1":2,"2":"V00a0tomto 010dl00e1nku je na dvou 00faloh00e1ch ilustrov00e1no, k00a0jak00fdm p0159ekvapiv00fdm v00fdsledk016fm je mo017en00e9 doj00edt p0159i zkoum00e1n00ed pravd011bpodobnosti jev016f ze sv011bta kolem n00e1s. V00a0prvn00edm p015900edpad011b ji017e zad00e1n00ed zd00e1nliv011b nazna010duje trivi00e1lnost 0159e0161en00ed, kter00e9 m00e1 v0161ak ve v00fdsledku oproti p016fvodn00edm p0159edpoklad016fm ne010dekan00fd v00fdsledek. Druh00e1 00faloha na prvn00ed pohled vypad00e1 tak00e9 ban00e1ln011b, k00a0p0159ekvapen00ed doch00e1z00ed a017e v00a0z00e1v011bru, kdy dva d00edl010d00ed v00fdsledky vedou paradoxn011b k00a0v00fdsledku opa010dn00e9mu."" data-sheets-userformat=""2":6528,"10":2,"11":0,"14":"1":2,"2":0,"15":"Arial"">V tomto článku je na dvou úlohách ilustrováno, k jakým překvapivým výsledkům je možné dojít při zkoumání pravděpodobnosti jevů ze světa kolem nás. V prvním případě již zadání zdánlivě naznačuje triviálnost řešení, které má však ve výsledku oproti původním předpokladům nečekaný výsledek. Druhá úloha na první pohled vypadá také banálně, k překvapení dochází až v závěru, kdy dva dílčí výsledky vedou paradoxně k výsledku opačnému.